Celem badań było poznanie wartości (w kategoryzacji S. Schwartza) preferowanych przez policjantów przygotowujących się do pełnienia misji pokojowej w Kosowie (KFOR - Kosovo Force) na tle innych grup społeczno-zawodowych. W badaniach wzięło udział 89 policjantów (antyterrorystów, pirotechników, detektywów z Centralnego Biura Śledczego), 58 osób, które nie podejmują wysokiego ryzyka w swojej pracy, 50 osób podejmujących ekstremalne ryzyko sportowe (spadochroniarze) i 61 osób podejmujących ryzyko antyspołeczne (więźniowie skazani za napaść z użyciem niebezpiecznego narzędzia). Badane osoby wypełniały Kwestionariusz Wartości Schwartza. Policjanci uzyskali wyższe wyniki, w porównaniu z osobami, które nie podejmują ryzyka w swojej pracy zawodowej, w następujących skalach wartości: Stymulacja, Hedonizm, Konformizm, Bezpieczeństwo. W porównaniu z osobami uprawiającymi sporty ekstremalne policjanci uzyskali wyższe wyniki w takich skalach wartości, jak Tradycja, Uniwersalizm, Życzliwość, Bezpieczeństwo. Wartości, które odróżniają policjantów i przestępców, to: Stymulacja, Kierowanie sobą, Tradycja, Życzliwość, Konformizm, Uniwersalizm, Bezpieczeństwo (policjanci uzyskali wyższe wyniki w porównaniu z przestępcami).
EN
The present study aimed at identifying the preferences of values from S. Schwartz's model, among the policemen preparing for the peacekeeping mission in Kosovo (KFOR - Kosovo Force). The sample consisted of 89 policemen preparing for the peacekeeping mission in Kosovo (for example: antiterrorists, pyrotechnicians, detectives from Central Bureau of Invetigation - Polish FBI), 58 persons not engaged in any risk activity, 50 sports extreme risk takers (parachutists) and 60 antisocial risk takers incarcerated for having committed armed robbery. The subjects were administered the Schwartz Survey Instrument. It was found that the policemen scored significantly higher on Stimulation, Hedonism, Conformity, and Security in comparison to the group which avoided risk in their jobs. The policemen obtained higher scores concerning the following values: Tradition, Universalism, Benevolence, Security, in comparison with the parachutists. The policemen also scored significantly higher on Stimulation, Self-directed, Tradition, Benevolence, Conformity, Universalism and Security in comparison to the antisocial risk takers group.
Висвітлено аналіз вітчизняної та закордонної літератури з проблеми чесності поліцейських в контексті їх професійної діяльності. Розкрито специфіку прояву даної якості та обумовлена важливість даної риси у практиці поліціювання. У вітчизняній психології, чесність розглядається вченими як моральна складова особистості поліцейського, котра свідчить про надійність, психологічну стійкість та відданість своїй професії. У закордонних наукових напрацюваннях чесність інтерпретується через ефективність діяльності, якість контактів з соціумом та готовності виконувати свою діяльність повсякчас. Мета дослідження – визначити психологічні особливості прояву чесності у взаємозв’язках з механізмами психологічного захисту у поліцейських, котрі мають різний рівень професійного самоздійснення (ПС). Завданнями дослідження виступили: 1) теоретичний огляд психологічних досліджень, котрі висвітлюють проблему чесності поліцейських як одну з головних компетенцій у практиці поліціювання та суттєвого критерію при формуванні механізмів психологічного захисту; 2) визначення специфіки прояву показників чесності у взаємозв’язках із механізмами захисту у поліцейських з різним рівнем професійного самоздійснення (ПС). Емпіричною базою дослідження виступили 87 працівників патрульної поліції підрозділів особливого призначення. Вік досліджуваних коливається в межах від 22 до 50 років. Стаж практичної роботи в підрозділах поліції знаходиться в межах від 4 до 20 років. За допомогою «Опитувальник професійного самоздійснення» О. Кокуна та із використанням методу кластеризації за принципом k - середніх нами було сформовано три групи досліджуваних: з низьким, середнім та високим рівнем ПС. До першої групи увійшли поліцейські з низьким рівнем ПС – 43 особи; друга група з середнім півнем ПС становила 20 осіб, третя група високого рівня ПС налічувала 24 особи. До подальшого дослідження були залучені поліцейські з низьким рівнем ПС (перша група) та з високим рівнем (друга група). Для досягнення поставленої мети були використані: опитувальник «Чесність», презентований лабораторією AZPS та опитувальник «Індекс життєвого стилю» Р. Плутчика, Г. Келлермана та Х. Конте. Для виявлення взаємозв’язку між показниками було використано метод математичної статистики – коефіцієнт рангової кореляції Спірмена. Проведений кореляційний аналіз дозволив нам визначити місце чесності у структурі особистості поліціантів й розкрити специфіку захисних психологічних механізмів у поліцейських з різним рівнем ПС. Для поліцейських з низьким рівнем ПС характерні два зв’язки: один позитивний та один негативний. У працівників поліції з високим рівнем ПС визначено два позитивні зв’язки та один негативний.
EN
The analysis of domestic and foreign literature on the problem of police honesty in the context of their professional activities is covered. The specifics of the manifestation of this quality are revealed and the importance of this feature in the practice of policing is determined. In domestic psychology, honesty is considered by scientists as a moral component of the police officer’s personality, which testifies to the reliability, psychological stability and devotion to their profession. In foreign studies, honesty is interpreted through the effectiveness of activities, the quality of contacts with society and willingness to perform their activities at all times. The purpose of the study is to determine the psychological characteristics of honesty in the relationship with the mechanisms of psychological protection in police officers who have different levels of professional self-fulfillment (PS). The objectives of the study were: 1) theoretical review of psychological studies, which highlights the problem of honesty of police officers as one of the main competencies in police practice and an essential criterion in the formation of mechanisms of psychological protection; 2) determining the specifics of the manifestation of honesty in police officers with different levels of professional self-fulfillment (PS). The empirical basis of the study was 87 patrol police officers of special forces. The age of the subjects ranges from 22 to 50 years. Experience of practical work in police units ranges from 4 to 20 years. With the help of «Questionnaire of professional self-fulfillment» by O. Kokun and using the method of clustering according to the principle of k - means, we formed three groups of subjects: low, medium and high levels of PS. The first group included police officers with a low level of PS – 43 persons; the second group with an average level of SF was 20 persons, the third group of high-level of PS was 24 persons. Police officers with a low level of PS (first group) and with a high level of PS (second group) were involved in further research. To achieve this goal, the following were used: the “Honesty” questionnaire presented by the AZPS laboratory and the “Lifestyle Index” questionnaire by R. Plutchik, H. Kellerman & H.R. Conte. To identify the relationship between indicators, the method of mathematical statistics was used – Spearman’s rank correlation coefficient. The correlation analysis allowed us to determine the place of honesty in the personality structure of police officers and to reveal the specifics of protective psychological mechanisms in police officers with different levels of PS. A group of police officers with a low-level of PS has two connections: one positive and one negative. Police officers with a high level of PS have two positive connections and one negative one.
JavaScript jest wyłączony w Twojej przeglądarce internetowej. Włącz go, a następnie odśwież stronę, aby móc w pełni z niej korzystać.